\renewcommand{\topfraction}{0.85}
\renewcommand{\textfraction}{0.1}
\renewcommand{\floatpagefraction}{0.75}

Razdelek obsega pravila prenosa iz delujočega sistema Guat. Zapisana so v formatu, ki ga uporablja Apertium in temelji na jeziku XML. Za lažje razumevanje je zapis pravil nekoliko prirejen (oznake so poslovenjene). Prikazana so pravila prenosa\index{prenos} za jezikovni par slovenščina\index{slovenščina}-srbščina\index{srbščina}, smer SL --> SR. Tako oblikovana pravila uporablja modul za strukturni prenos, ki poleg pravil uporablja še dvojezični slovar. Opis formata pravil in opisi uporabe značk so predstavljeni v Razdelku \ref{section:apertiumovformatpravil}. 
\begin{figure}[h]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--prazno pravilo, uporabimo samo za prikaz-->
<rule>
  <pattern>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
  </pattern>
  <action>
    <out>  
      <lu> 
        <clip pos="1" side="tl" part="whole"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: prazno pravilo za samostalnik. To pravilo prebere samostalnik in ga izpiše na svoj izhod, torej ne opravi nobene spremembe.}
\label{fig:priloga1pravilo0}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo0} je prikazano prazno pravilo, namenjeno prikazu uporabe pravil. Pravilo le prebere samostalnik in ga ponovno izpiše.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--ujemanje pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu 
in številu, samostalnik je "glavni" -->
<!--primer: rdeče drevo-->
<rule>
  <pattern>
    <pattern-item n="pridevnik"/>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
  </pattern>
  <action>
    <out>  
      <lu> 
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="pridevnik"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="sklon"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="stopnja"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="določnost"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
        <lu> 
          <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="samostalnik"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="spol"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="število"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="sklon"/> 
        </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: ujemanje pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu in številu; pridevniku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik.}
\label{fig:priloga1pravilo1}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo1} je prikazano pravilo ujemanja pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu in številu. Pridevniku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. V komentarju je zapisan primer uporabe. Pravilo je predvsem uporabno pri napačnih izbirah modula za razdvoumljanje. Pri sistemih z več možnimi kandidati za prevod olajšamo delo sistema za izbiro najboljšega prevoda (Ranker).

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo2} je prikazano pravilo ujemanja dveh pridevnikov in samostalnika v sklonu, spolu in številu. Pridevnikoma pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--ujemanje dveh pridevnikov s samostalnikom v sklonu, spolu 
in številu, samostalnik je "glavni" -->
<!--primer: mlado rdeče drevo-->
<rule>
  <pattern>
    <pattern-item n="pridevnik"/>
    <pattern-item n="pridevnik"/>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
  </pattern>
  <action>
    <out>
      <lu>  
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="pridevnik"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="stopnja"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="določnost"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu>  
        <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="pridevnik"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="stopnja"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="določnost"/>
      </lu>
      <b pos="2"/>
      <lu> 
        <clip pos="3" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="samostalnik"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: ujemanje dveh pridevnikov in samostalnika v sklonu, spolu in številu; pridevnikoma pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik.}
\label{fig:priloga1pravilo2}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo3} je prikazano pravilo ujemanja zaimka in samostalnika v sklonu, spolu in številu; zaimku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. Primer uporablja makro \emph{f\_concord2}, ki poskrbi za ujemanje spola in števila dveh leksikalnih enot, pomembnejša pa je druga enota. Samo pravilo poskrbi še za ujemanje sklona. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--ujemanje zaimka in samostalnika -->
<!--primer: moj avto-->
<rule> 
  <pattern>
    <pattern-item n="zaimek"/>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
  </pattern>
  <action>
    <call-macro n="f_concord2">
      <with-param pos="2"/>
      <with-param pos="1"/>
    </call-macro>  
    <out>  
      <lu>  
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="zaimek"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="sklon"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu> 
        <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="samostalnik"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="sklon"/> 
      </lu>
    </out>    
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: ujemanje zaimka in samostalnika v sklonu, spolu in številu; zaimku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. Primer uporablja makro \emph{f\_concord2}.}
\label{fig:priloga1pravilo3}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo5} je prikazano pravilo ujemanja zaimka, pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu in številu; zaimku in pridevniku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--ujemanje samostalnika in navadnega glagola v spolu 
in številu -->
<!--primer avto je vozil -->
<rule> 
  <pattern>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
    <pattern-item n="vbser"/>
    <pattern-item n="glavni glagol"/>
  </pattern>
  <action>
    <out>  
      <lu> 
        <clip pos="1" side="tl" part="whole"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu> 
        <clip pos="2" side="tl" part="whole"/>
      </lu>
      <b pos="2"/>
      <lu> 
        <clip pos="3" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="glavni glagol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="čas"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="število"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: ujemanje samostalnika in navadnega glagola v spolu in številu; glagolu pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. V komentarju je zapisan primer uporabe.}
\label{fig:priloga1pravilo5}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo6} je prikazano pravilo za prenos delov povedi, ki tvorijo prihodnjik. V slovenščini tvorimo prihodnjik s pomožnim glagolom \emph{biti} v prihodnjiku in deležnikom na \emph{-l}; v srbščini pa s pomožnim glagolom \emph{hteti} in nedoločno obliko glagola. Sistem zaradi poenostavitve namesto deležnika na \emph{-l} označi glagol v slovenščini kot navaden glagol v pretekliku, pravilo pa poišče poljubno obliko glagola in jo spremeni v nedoločnik. Lema pomožnega glagola \emph{biti} se prevede v lemo pomožnega glagola \emph{hteti}, čas pa se spremeni v sedanjik. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
   <!-- prihodnjik 1-->
   <!-- primer: kupil bom -> kupiti ću ali kupiću--> 
<rule> 
  <pattern>
    <pattern-item n="glavni glagol"/>
    <pattern-item n="pomožni glagol v prihodnjiku"/>
  </pattern>
  <action>
      <let>
        <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
        <lit v="hteti"/>
      </let>
      <let>
        <clip pos="2" side="tl" part="čas"/>
        <lit-tag v="pres"/>
      </let>
      <let>
        <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
        <lit-tag v="inf"/>
      </let>
      
      <out>
        <lu> 
          <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
          <clip pos="1" side="tl" part="glavni glagol"/>
          <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
        </lu>
        <b pos="1"/>
        <lu> 
          <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="pomožni glagol"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="čas"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="oseba"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="število"/>
        </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: pravilo za prenos delov povedi, ki tvorijo prihodnjik. Pomožni glagol sledi glavnemu.}
\label{fig:priloga1pravilo6}
\end{figure}


Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo61} je prikazano pravilo za prenos delov povedi, ki tvorijo prihodnjik. V slovenščini tvorimo prihodnjik s pomožnim glagolom \emph{biti} v prihodnjiku in deležnikom na \emph{-l}; v srbščini pa s pomožnim glagolom \emph{hteti} in nedoločno obliko glagola. Pravilo ima samo zamenjan vrstni red leksikalnih enot s pravilom na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo6}. Sistem zaradi poenostavitve  namesto deležnika na \emph{-l} označi glagol v slovenščini kot navaden glagol v pretekliku, pravilo pa poišče poljubno obliko glagola in jo spremeni v nedoločnik. Lema pomožnega glagola \emph{biti} se prevede v lemo pomožnega glagola \emph{hteti}, čas pa se spremeni v sedanjik. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
   <!-- prihodnjik 1-->
   <!-- primer: bom kupil -> ću kupiti ali kupiću--> 
<rule> 
  <pattern>
    <pattern-item n="pomožni glagol v prihodnjiku"/>
    <pattern-item n="glavni glagol"/>
  </pattern>
  <action>
      <let>
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <lit v="hteti"/>
      </let>
      <let>
        <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
        <lit-tag v="pres"/>
      </let>
      <let>
        <clip pos="2" side="tl" part="čas"/>
        <lit-tag v="inf"/>
      </let>
      
      <out>
        <lu> 
          <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="pomožni glagol"/>
          <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
          <clip pos="1" side="tl" part="oseba"/>
          <clip pos="1" side="tl" part="število"/>
        </lu>
        <b pos="1"/>
        <lu> 
          <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="glavni glagol"/>
          <clip pos="2" side="tl" part="čas"/>
        </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: pravilo za prenos delov povedi, ki tvorijo prihodnjik. Pomožni glagol je pred glavnemim.}
\label{fig:priloga1pravilo61}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo8} je prikazano pravilo za prenos nedoločnika. Nedoločnik iz slovenščine v srbščino prevedemo kot členek \emph{da}, ki mu sledi glagol v sedanjiku. Pravilo prevede vzorec navadnega glagola v poljubni obliki, ki mu sledi glagol v nedoločniku, v členek \emph{da}, ki mu sledi glagol v istem času, kot je prvi glagol iz izvornega dela -- slovenščine. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
  <!-- Namesto infinitiva v srb = da + sedanjik -->
  <!-- primer: On želi delati (slo) -> On želi da radi (srb)  -->
<rule>
  <pattern>
    <pattern-item n="glavni glagol"/>
    <pattern-item n="glavni glagol v nedoločni obliki"/>
  </pattern>
  <action>
    <out>
      <lu>
        <clip pos="1" side="tl" part="whole"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu>
        <lit v="da"/>
        <lit-tag v="part"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu> 
        <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="glavni glagol"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="oseba"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="število"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: nedoločnik.}
\label{fig:priloga1pravilo8}
\end{figure}

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo7} je prikazano pravilo za prenos delov povedi, ki so sestavljene iz refleksivnega glagola v prihodnjiku (sistem se naslanja na povratni svojilni zaimek). V slovenščini tvorimo prihodnjik s pomožnim glagolom \emph{biti} v prihodnjiku in deležnikom na \emph{-l}; v srbščini pa s pomožnim glagolom \emph{hteti} in nedoločno obliko glagola.

Sistem zaradi poenostavitve  namesto deležnika na \emph{-l} označi glagol v slovenščini kot navadni glagol v pretekliku, pravilo pa poišče poljubno obliko glagola in jo spremeni v nedoločnik. Lema pomožnega glagola \emph{biti} se prevede v lemo pomožnega glagola \emph{hteti}, čas pa se spremeni v sedanjik. Svojilni zaimek se ne spreminja. V komentarju je zapisan primer uporabe.

\begin{figure}[!htb]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!-- prihodnjik 2 -->
<!-- primer: bom si kupil -> kupiti ću si ali kupiću si-->
<rule> 
  <pattern>
    <pattern-item n="pomožni glagol v prihodnjiku"/>
    <pattern-item n="zaimek"/>
    <pattern-item n="glavni glagol"/>
  </pattern>
  <action>
    <let>
      <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
      <lit v="hteti"/>
    </let>
    <let>
      <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
      <lit-tag v="pres"/>
    </let>
    <let>
      <clip pos="3" side="tl" part="čas"/>
      <lit-tag v="inf"/>
    </let>
    <out>
      <lu> 
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="pomožni glagol"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="čas"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="oseba"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="število"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu> 
        <clip pos="3" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="glavni glagol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="čas"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>

\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: druga oblika prihodnjika.}
\label{fig:priloga1pravilo7}
\end{figure}
\pagebreak

\begin{figure}[!h]
\footnotesize
\begin{quote}
\begin{verbatim}
<!--ujemanje zaimka, pridevnika in samostalnika (pomemben 
zaimek in samostalnik) -->
<!--primer: moj lepi avto-->
<rule>
  <pattern>
    <pattern-item n="zaimek"/>
    <pattern-item n="pridevnik"/>
    <pattern-item n="samostalnik"/>
  </pattern>
  <action>
    <call-macro n="f_concord3">
      <with-param pos="1"/>
      <with-param pos="2"/>
      <with-param pos="3"/>
    </call-macro>  
    <out>
      <lu>  
        <clip pos="1" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="1" side="tl" part="zaimek"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
      </lu>
      <b pos="1"/>
      <lu>  
        <clip pos="2" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="pridevnik"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="stopnja"/>
        <clip pos="2" side="tl" part="določnost"/>
      </lu>
      <b pos="2"/>
      <lu> 
        <clip pos="3" side="tl" part="lema"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="samostalnik"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="spol"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="število"/>
        <clip pos="3" side="tl" part="sklon"/>
      </lu>
    </out>
  </action>
</rule>
\end{verbatim}
\end{quote}
\normalsize
\caption{\small Pravilo: ujemanje zaimka, pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu in številu; zaimku in pridevniku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik.}
\label{fig:priloga1pravilo4}
\end{figure}
\pagebreak

Na Sliki \ref{fig:priloga1pravilo4} je prikazano pravilo ujemanja zaimka, pridevnika in samostalnika v sklonu, spolu in številu; zaimku in pridevniku pripišemo iste kategorije, kot jih ima samostalnik. Primer uporablja makro \emph{f\_concord3}, ki poskrbi za ujemanje spola in števila treh leksikalnih enot; pomembnejša je prva enota, sledi druga. Samo pravilo poskrbi še za ujemanje sklona. V komentarju je zapisan primer uporabe.